Для Швеції приєднання до Північноатлантичного альянсу (НАТО) є величезним полегшенням, переконана чеська амбасадорка в Стокгольмі Аніта Ґрмелова. З початком російського нападу на Україну та рішенням Фінляндії про вступ, що передувало шведському, ця країна втратила свого найбільшого двостороннього партнера – нейтральну Фінляндію. Співпраця, звичайно, тривала, але в ситуації, коли одна країна була членом НАТО, а інша ні, вона не могла працювати так добре, як раніше.
Швеція офіційно стала членом альянсу в четвер, Угорщина останньою погодилася зі вступом країни до альянсу.
60 відсотків шведів підтримали вступ до НАТО
Хоча вступ до НАТО не мав одностайної підтримки серед шведської громадськості, Ґрмельова вважає, що підтримка була більш-менш значною. Громадська думка почала стрімко змінюватися після лютого 2022 року, тобто після російського вторгнення в Україну. Раніше підтримка цього кроку становила приблизно тридцять відсотків, зараз – удвічі більше. “Симптоматично, що прапори НАТО закінчуються по всій Швеції, їх потрібно швидко друкувати і шити. В армії говорять про те, що їм зараз потрібно більше музикантів, тому що їм усім потрібна військова частина. Це смішно, але це показує, як усім подобається, і не лише на центральному рівні», – сказала посол інформагенції ЧТК.
Вона очікує, що зі вступом Швеції до НАТО підтримка України скандинавською країною ще більше зросте. «Я думаю, що було очікування вступу до НАТО. Як тільки Швеція матиме захисну парасольку над собою, цілком можливо, що підтримка зросте», – сказала Ґрмелова. За її словами, наприклад, на політичній арені була домовленість про те, що Швеція може розглянути можливість надання Україні літаків Gripen, але лише після вступу до альянсу. “Тепер, коли ця умова виконана, я думаю, що у Швеції буде менше стримувань”, – додала посол.
Швеція може приєднатися до чеської ініціативи боєприпасів
За її словами, Швеція досі суттєво допомагала Україні. «Це дуже пріоритетний порядок денний для нинішнього міністра оборони Пала Йонсона. Його попередник був трохи більш прохолодним. Саме тому, що Швеція не мала захисної парасольки НАТО, він сказав: “Ми не можемо дати, нам потрібно щось нас самих”, – зазначила Ґрмелова. Проте у другу річницю війни росії проти України Швеція видала вже 15-й пакет підтримки, який уже сягнув понад 30 мільярдів шведських крон (68 мільярдів чеських крон).
![](https://proukrainu.blesk.cz/wp-content/uploads/2024/03/obrazek-6.png)
Ґрмелова також припускає, що Швеція приєднається до чеської ініціативи щодо боєприпасів для України в країнах поза ЄС. Наразі, за словами прем’єр-міністра Петра Фіали (партія ODS), зібрано достатньо грошей, щоб придбати першу поставку у 300 тисяч артилерійських снарядів. “Швеція серйозно розглядає це. Ведуться переговори. Водночас ми маємо відгуки від громадянського суспільства, що воно хотіло б зробити свій внесок”, – сказала посол.
Про можливість закупівлі артилерійських снарядів для українців у третіх країнах президент Петр Павел повідомив на Мюнхенській конференції з безпеки в середині лютого. За його словами, Чехія знайшла 500 тисяч артилерійських боєприпасів стандартного калібру НАТО та ще 300 тисяч одиниць радянського калібру в країнах, що не входять до ЄС. Британська газета Financial Times писала, що покупка може коштувати 1,5 мільярда доларів (близько 35 мільярдів крон). За словами президента, наразі в допомозі взяли участь 18 держав.
Читайте також: Чехія зібрала кошти на закупівлю для України 300 тисяч боєприпасів, приєдналося 18 країн